![A szorongás](https://tritonlife.hu/storage/examinationProposer/360/8932/conversions/a-szorongas-thumb.jpg)
![Gyermek neuropszichológiai vizsgálat](https://tritonlife.hu/images/placeholder/altalanos-hatter.png)
Gyermek neuropszichológiai vizsgálat
Mi a neuropszichológia?
A neuropszichológia a klinikai pszichológiának egy olyan szakterülete, mely ismert vagy feltételezett agyi rendellenességek (sérülés, betegség, veleszületett fejlődési-, vagy genetikai rendellenesség) következtében bekövetkezett kognitív (megismerési), viselkedési és érzelmi problémák vizsgálatával foglalkozik.
Mit vizsgál a neuropszichológus?
A neuropszichológus vizsgálja többek között a tanulási képességek, emlékezeti funkciók, figyelem, a beszéd, az észlelés és a gondolkodás folyamatait, azonosítja az ép, vagy károsodott, esetleg még a fejlődésben lévő kognitív részfolyamatokat, majd egyénre szabott terápiás tervet dolgoz ki a neuropszichológiai tünetek enyhítésére.
A neuropszichológus különbséget tesz a neurológiai szinten (strukturálisan) megalapozott tünetek és azok között, amelyeket emocionális állapotok (pl. szorongás) vagy pszichés megbetegedések (pl.depresszió) okoznak.
Milyen problémákkal fordulhatnak a neuropszichológushoz?
• Ha fennáll annak a gyanúja, hogy gyermeke fejlődése nem a megfelelő ütemben zajlik: mozgása és /vagy beszédfejlődése megkésett, mozgása koordinálatlan, kognitív fejlődése lassabban zajlik, az óvodában a pedagógusok fejlődéslemaradást, vagy részképesség gyengeséget jeleznek, iskolát kezdene, de még nagyon éretlennek mutatkozik.
• Ha gyermekének eltérő fejlődésre utaló tünetei vannak: figyelemhiányos hiperaktivitás gyanúja (ADHD), autizmus spektrumzavar (ASD) gyanúja, tanulási nehézségek, specifikus tanulási zavarok gyanúja (diszlexia, diszgráfia, diszkalkúlia) intellektuális képességzavar lehetősége.
• Szerzett agyi károsodás (koponyasérülés, infekciók, agydaganat, epilepsziák) utáni felépülést követő neuropszichológiai vizsgálat, a fejlesztési területek meghatározása céljából. A különböző gyermekkori epilepsziák esetén különösen fontos a neuropszichológiai vizsgálat, ha a szülők a betegség kialakulása után, vagy a gyógyszerek beállítása következtében kognitív képességromlást, vagy a tanulási eredmények romlását tapasztalja.
• ADHD tüneteit mutató, vagy diagnózissal rendelkező felső tagozatos iskolások esetén készségfejlesztő tréning (figyelmi-, emlékezeti- és a végrehajtó funkciók fejlesztése, tanulástechnikák elsajátítása) egyéni vagy csoportos formában.
• Különböző serdülőkori nehézségek, szorongások terápiája céljából.
Miből áll egy neuropszichológiai vizsgálat?
A neuropszichológiai vizsgálat minden esetben egy szülői konzultációval indul (gyerek nélkül), amelynek célja a páciens megismerése, a panaszok tisztázása, a fejlődési anamnézis felvétele, valamint a vizsgálat céljának és a tesztelés menetének meghatározása.
A tesztelés abban segít, hogy szubjektivitástól mentes, viszonylag objektív adatokhoz jussunk a vizsgált kognitív funkció vonatkozásában. A tesztelés a vizsgálat céljának megfelelően a különböző agyi funkciók felmérésére irányul. Emlékezeti panasz esetén például a tanulási képesség és a memóriafunkciók több fajtáját is vizsgáljuk. A tesztelés hossza a vizsgálat céljának megfelelően alakul, egy átfogó tesztelés általában 3 alkalmat is igénybe vehet.
A kivizsgálás végeztével a neuropszichológus kiértékeli a tesztekben nyújtott teljesítményeket Végül, készül egy neuropszichológusi szakvélemény, amely tartalmazza a vizsgálati eredményeket, megállapításokat, illetve a szükséges fejlesztési terveket és szülői javaslatokat. Mindezeket egy záró szülői konzultáció keretén belül is megbeszéljük a szülőkkel.
A leggyakrabban használt neuropszichológiai tesztek és feladatok
• intellektuális képességek vizsgálata (speciális IQ tesztek segítségével)
• alapvető vizuális észlelés vizsgálata
• figyelmi funkciók vizsgálata
• exekutív funkciók (tervezés gátlás, rugalmas váltás, problémamegoldó gondolkodás, stb.)
• absztrakció, mentalizáció képességének vizsgálata
• munkamemória és az emlékezeti funkciók vizsgálata
• mozgáskoordináció, praxis vizsgálata
• nyelvi funkciók vizsgálata
• egyéb iskolai készségek vizsgálata (pl. írás, olvasás, szövegértés)